Dok su bh. gradovi vodeći po zagađenosti: Komšić tvrdi da će se BiH boriti protiv klimatskih promjena
Predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić obratio se na samitu COP26 u Glasgowu. Poručio je kako je BiH opredijeljena da do 2030. godine smanji emisiju stakleničkih gasova za 33,2 posto, a za 66 posto do 2050. godine. Upozorio je kako to ne može sama i da joj je u tranziciji potrebna pomoć razvijenih zemalja.
“U borbi protiv klimatske krize potrebno je da budemo na istoj strani i neophodno je da djelujemo zajedno. Neophodno je da se uspostave i realni ciljevi jer će za implementaciju će biti potrebna značajna finansijska sredstva, posebno u zemljama s nižim BDP-om kao što je i moja zemlja. Moja zemlja ulaže napore za smanjenje stakleničkih gasova, ali morat ćemo u budućnosti ulagati više energije i novca kako bismo dostigli ciljeve koje smo postavili sami sebi”, rekao je Komšić.
“Bit će nam potrebna pomoć”
Naveo je kako je BiH u aprilu ove godine potvrdila svoju opredijeljenost Pariškog klimatskog sporazuma.
“I jedna od prvih je zemalja Zapadnog Balkana koja usvojila ažurirani NDC s planom smanjena emisije gasova s efektom staklene bašte i to za 33,2 posto do 2030. i skoro 66 posto do 2050. godine. Radimo i na omogućavanju tranzicije ka održivosti i stvaranju poboljšanog okruženja za privlačenje investicija čiste energije. Bit će nam potrebna značajna međunarodna pomoć za transfer tehnologije, uspostavlljanje finansijskih mehanizama za podsitcanje dekarobnizacije kao i finansijska podrška za projekte koji se odnose na kimatska pitanja”, rekao je Komšić.
Podsjetio je da je BiH u novembru 2020. godine potpisala i Sofijsku deklaraciju i preuzela obavezu da će s Evropom raditi na tome da bude klimatski neutralni kontinent. Dodao je i to kako BiH radi na integrisanom klimatskom planu za period 2021-2030 koji obuhvata i ciljeve EU u oblasti energetike i klime, okvirne konvencije o klimi, Pariskog sporazuma i energetske zajednice.
“Usvojit ćemo potrebne politike i mjere za ostvarivanje ciljeva za koje smatramo da budu realno dostignuti do 2030. godine, a omogućiti razvoj energetskog sektora BiH. BiH radi na izradi mape puta za tranziciju zemalja bogatih ugljem. Ona mora biti pravdena i omogućiti prelazak s uglja na obnovljive izvore energije bez gubitka radnih mjesta. Nesumnjivo je da BiH želi dati doprinos protiv klimatskih promjena, ali to ne možemo sami. Bit će nam potrebna podrška zemalja koje ovaj proces mogu ubrzati”, rekao je Komšić.
Poručio je da, iako BiH ima mali broj stanovnika, svijet može računatio na njen doprinos u borbi protiv klimatskih promjena.