Očajni u HNS-u: Ljubić se žali što se probosanske stranke pozivaju na EU presude
Predsjednik Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora BiH Božo Ljubić u izjavi za medije pod kontrolom Dragana Čovića i HNS-a poručio je da probosanske stranke nastoje iskoristiti presude Evropskog suda za ljudska prava
“Svjedoci smo da tzv. „probosanski“ blok nastoji iskoristiti presude Europskog suda za ljudska prava za delegitimiranje i derogiranje ustavne kategorije konstitutivnosti naroda i prava tih naroda da biraju svoje legitimne političke predstavnike u tijela vlasti koje su Daytonski mirovni sporazum (DMS) i Ustav BiH namijenili upravo predstavljanju konstitutivnih naroda”, poručio je Ljubić.
On je dodao da se to pokušava izvesti proizvoljnim i potpuno neutemeljenim tumačenjima presuda ESLJP unatoč navodnoj činjenici da, primjerice, presuda u slučaju Sejdić-Finci sadrži dijelove koji jasno svjedoče da ta presuda ne dovodi u pitanje ustavnu kategoriju konstitutivnosti naroda, kao ni pravo tih konstitutivnih naroda na legitimno političko predstavljanje.
Međutim, postavlja se pitanje šta je sporno za Dr. Ljubića u tome što probosanske stranke pozivaju na provođenje presuda Evropskog suda za ljudska prava, kada na isto pozivaju EU i SAD? Očito je da Ljubiću i tzv. HNS-u te presude nimalo ne odgovaraju, stoga i ne čudi činjenica da svi apelanti koji su pred sudom u Strazburu dobili tužbe pripadaju drugim narodima ili ostalima. Isti sud ni u jednoj presudi nije utvrdio diskriminaciju Hrvata.
Osim toga Ljubić nevješto pokušava obmanuti javnost kada se poziva na presudu Sejdić – Finci.
Naime, Evropski sud za ljudska prava u predmetu ZORNIĆ protiv BOSNE I HERCEGOVINE, termin “konstitutivnih naroda” označio kao posljedicu genocida i etničkog čišćenja na kojeg je bilo neophodno pristati kako bi se osigurao mir. To doslovno stoji u tački 43. presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Zornić, a koja se poziva na raniju presudu u slučaju Sejdić – Finci;
“U presudi Sejdić i Finci Sud je primijetio da je u vrijeme kada su donesene sporne ustavne odredbe na terenu došlo do vrlo krhkog primirja, te da je cilj tih odredbi bio da se zaustavi brutalni sukob obilježen genocidom i „etničkim čišćenjem“. Priroda tog sukoba bila je takva da je bilo neophodno pristati na „konstitutivne narode” kako bi se osigurao mir”.
Shodno tome Sud zaključuje da se u Bosni i Hercegovini bez daljnjeg odgađanja mora uspostaviti demokratsko uređenje bez davanja posebnih prava konstitutivnim narodima.
“Međutim sada, više od osamnaest godina nakon završetka tragičnog sukoba, ne može postojati bilo kakav razlog za održavanje na snazi spornih ustavnih odredbi. Sud očekuje da će se bez daljeg odgađanja uspostaviti demokratsko uređenje. S obzirom na potrebu da se osigura stvarna politička demokracija, Sud smatra da je došlo vrijeme za politički sistem koji će svakom građaninu Bosne i Hercegovine osigurati pravo da se kandidira na izborima za Predsjedništvo i Dom naroda Bosne i Hercegovine, bez diskriminacije po osnovu etničke pripadnosti i bez davanja posebnih prava konstitutivnim narodima uz isključivanje manjina ili građana Bosne i Hercegovine”.
Podsjećamo, Azra Zornić je tužila BiH Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu. Postupak je trajao devet godina i konačno u julu 2014., presuđeno je u njenu korist. Zornić, Bosnu i Hercegovinu nije tužila ni kao pripadnica konstitutivnih naroda (slučaj Pilav) niti kao pripadnica Ostalih (slučaj Sejdić-Finci), nego kao građanka Bosne i Hercegovine kojoj je kao građanki onemogućeno pravo kandidiranja za Dom naroda i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, piše NAP.