Zašto stranci ne pokazuju identičnu upornost za druge reforme u BiH osim izborne?
Završetkom skoro šestomjesečnih pregovora o izbornom zakonu postavlja se pitanje da li za predstavnike međunarodne zajednice postoji ijedno drugo pitanje vrijedno njihove pažnje i truda osim izborne reforme.
Predstavnica Evropske unije Angelina Eichhorst i američki predstavnik za izbornu reformu Matthew Palmer punih šest mjeseci, neumorno, čak i u trenucima kad su šanse za dogovor bile minimalne, a što se jučer potvrdilo, insistirali su na provođenju spomenute reforme, koja čini samo jedan od 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji.
Dokument Evropske komisije usvojen je u Briselu u maju 2019. godine i u njemu su navedeni ključni prioriteti zasnovani na kriterijima iz Kopenhagena za Bosnu i Hercegovinu, koji se odnose na stabilnost institucija kojima se garantuju demokratija, vladavina prava i zaštita ljudskih prava i prava manjina.
Upornost koju su Palmer i Eichhorst pokazali stalnim medijskim istupima, konstantnim pritiscima na bh. političare, traženjem podrške u evropskim centrima moći i saradnjom čak i s onima koji su primarni kreatori trenutnog političkog haosa. Vrhunac takvog pristupa vidjeli smo u Neumu gdje su zatkupili cijeli hotel na tri dana s ciljem da izoluju predstavnike stranaka i ispune zacrtani cilj. Činjenica je da nisu uspjeli govori o lošoj procjeni težine problema, ali sama upornost je zadivljujuća.
Postavlja se pitanje kako predstavnici međunarodne zajednice namaju takav pristup i u slučaju ostalih prioriteta iz Mišljenja komisije. Mnogi od spomenutih prioriteta, odnosno reformi, za građane BiH imaju znatno veći praktičan značaj i čiju primjenu bi direktno osjetili. Naprimjer, reforma Zakona o VSTV-u, reforma javne uprave ili usvajanje propisa o sukobu interesa i zaštiti prijavitelja korupcije (uzbunjivača), koje u ovom trenutku više niko i ne spominje, pa se čak i pregovara s onima koji nastoje ugasiti VSTV.
S tim u vezi danas se oglasio visoki predstavnik Evropske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Josep Borrell, koji je opet direktno spomenuo izbornu reformu.
“Sada je hitno da se Bosna i Hercegovina preusmjeri na te reforme, što će joj omogućiti da se pozabavi sa 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja komisije i napreduje na putu prema EU, u skladu s očekivanjima svih građana. S tim u vezi, pozivam na vaš puni angažman u unapređenju pregovora o ustavnoj i izbornoj reformi, koju EU također aktivno podržava. Povlačenje iz pregovora neće biti prihvatljiva opcija”, rekao je Borrell.
Indikativno je da stranci ne insistiraju na drugim reformama iako su ih sami nametnuli kao prioritet, niti pokazuju približnu zainteresovanost i istrajnost. Možemo se samo nadati da će energiju i vrijeme koje su u posljednje vrijeme uložili ravnomjerno rasporediti i na druga pitanja i insistirati na provođenju reformi koje bi za građane imale puno veći praktični značaj.