Vllasi oštro odgovorio Dačiću: Polupao si lončiće, RS nikada ne bi mogla biti država
Šef diplomatije Republike Srbije Ivica Dačić ponovo je doveo u pitanje teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine.
Dovodeći, potpuno neosnovano pitanje Republike Kosovo i bh. entiteta RS, postavio je pitanje zašto taj dio BiH ne bi imao pravo da “postane posebna država ako je to Republika Kosovo koja je dio Srbije”. Praveći uobičajenu zamjenu teza, i zanemarujući događaje iz devedesetih, dodao kako su u pitanju “dvostruki standardi”.
Na Dačićevu izjavu reagirao je jučer ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Elmedin Konaković, koji je primijetio da je ovo drugi put da Dačić problematizira teritorijalni integritet BiH.
“Loše su se proveli svi koji su to radili prije njega. Pružili smo ruku za dogovor, to nije naša slabost, to je naša snaga. Ovako se nećemo dogovarati”, naveo je Konaković na Twitteru.
Cinične tvrdnje
Azem Vllasi, nekadašnji državni i partijski funkcioner u bivšoj Jugoslaviji, potom jedna od prvih žrtava režima Dačićevog šefa, “balkanskog kasapina” Slobodana Miloševića, u izjavi za Radiosarajevo.ba reagirao je na istupe prvog diplomate Beograda.
“Ministar vanjskih poslova Srbije, Ivica Dačić, namjerno je polupao lončiće u izjavi “ako Kosovo može biti nezavisno, zašto ne može to biti i Republika Srpska”. On odlično zna da su takve usporedbe apsolutno neumjesne, neutemeljene i cinične, ali namjerno želi stvoriti dojam kod neinformiranih da tu ima neke sličnost”, konstatira na početku Vllasi, danas uspješan advokat i poznati politički analitičar.
Najprije, podsjeća, Kosovo je, prema Ustavu Jugoslavije od 1974. godine imalo svoj politički i ustavni identitet sa svim ovlastima da upravlja svojim poslovima kao i republike.
“Kosovo je bilo konstitutivni element Federacije, Vojvodina isto tako, a sa Srbijom je imalo tek neke dogovorne, međusobno usuglašene veze, bez subordinacije. Tada je BiH bila jedna od šest republika (plus dvije pokrajine), odnosno jedna od osam federalnih jedinica. Ni prikrivenim četnicima nije tada ni na um padala nekakva RS”, kazao je.
Takav ustavni položaj Kosova, veli, Srbija je silom pogazila 1989. godine i Albancima su pogažena sva prava koja su do tada imali.
“Nad njima je režim Slobodana Miloševića čitavih deset godina provodio prisilu i terora. Dačić je bio oduševljeni sljedbenik, pristalica, direktni učesnik u provedbi takvoga režima. Zbog terora i zločina počinjenih nad Albancima, Dačićev idol i vođa Milošević je završio pred Međunarodnim tribunalom za ratne zločine (ICTY). Također, i zbog genocida i zločina počinjenih u Bosni i Hercegovini koje je započeo, svim sredstvima i svesrdno pomagao. Jedini je u Evropi poslije nacističkih zločinaca 1945. godine u Nirnbergu, tako završio”, podsjeća sagovornik portala Radiosarajevo.ba.
Kosovo je oslobođeno od Srbije koja je pod režimom Dačićevog šefa preduzela organizirani zločinački poduhvat sa ciljem da Albanci budu protjerani, ubijeni ili svedeni na beznačajnu manjinu.
“RS kao entitet u sastavu Bosne i Hercegovine nastao je na masovnim zločinima počinjenim nad Bošnjacima i drugim nesrbima. Dejtonski Sporazum je bio kompromis da bi se zaustavila ratna stradanja i zločini. Arhitekta Daytona Richard Holbrooke je pred smrt javno izjavio i napisao da je u Daytonu bila greška što su RS data takva ovlaštenja”, naglasio je.
Budući je Dačić spominjao “Badinterovu komisiju” koja, po mišljenju prvog diplomate Srbije, nije predvidjela nezavisnost Kosova, Vllasi veli da on dobro zna da je ta Komisija imala zadatak da sa stajališta Međunarodnog prava, ocijeni mogućnost nastanka novih država na tlu Jugoslavije kojoj se nazirao kraj.
Šta je Sud utvrdio?
“Ali, imala je striktni zadatak da krene od stanja zatečenog 1991., kada su postojale šest federalnih jedinica. Dakle, dvije godine nakon sto je Srbija pogazila ustavni položaj Kosova kao konstitutivnih dijelova Federacije. Međutim, Marti Ahtisari kao specijalni izaslanik Vijeća sigurnosti (VS) Ujedinjenih naroda (UN) 2006. godine zadužen za predlaganje rješenja za konačni status Kosova, između ostalih kriterija i uslova, posao i od stavova “Badinterove komisije”, jer je našao da je Kosovo u prethodnom stanju, po Ustavu od 1974. godine, u Federaciji (SFRJ) – imalo u osnovi status kao i druge federalne jedinice”, naglašava Vllasi.
Dačić, a i drugi u Srbiji, smatra Vllasi, namjerno ignoriraju stav i ocjenu Međunarodnog suda pravde, koji je upravo postupajući po zahtjevu Srbije, utvrdio da “Proglašenje nezavisnosti Kosova nije u suprotnosti sa Međunarodnim pravom niti sa Rezolucijom 1244 VS UN-a”.
“Taj Sud sigurno ne bi tako nešto utvrdio za RS! Dačić ili Dodik znaju da bi bila prevelika blamaža da od toga Suda zatraže mišljenje za bh. entitet RS. Čak i za njih, bilo bi premnogo”, zaključuje Vllasi.