Zašto su predsjednici stranaka u BiH bez konkurencije?
SNSD, HDZ, SDA, stranke Trojke, opozicija, pozicija… Predsjednici stranaka u BiH po pravilu su nedodirljivi. Novih kandidata nema. Rijetki koji se se usude ući u izbornu utrku i prije starta budu diskvalifikovani. Jesu li lideri ovih stranaka zaslužili da ostanu?
Milorad Dodik ponovno je izabran za predsjednika SNSD-a. I u ovom izbornom ciklusu bio je jedini kandidat. Dodikova politika, “ako nisi uz mene onda si izdajnik RS” čini se i dalje drži na okupu SNSD, čiji je lider bez istinske konkurencije.
On sam podvlači sljedeće: “Svi opštinski odbori su imali mogućnost da predlože ime, a svi su predložili mene. Nekima to smeta, ali mene od svega najviše raduje činjenica da su ljudi dali meni povjerenje, da ih nisam iznevjerio.”
Dodik je nezaobilazan faktor na svim razinama vlasti. Međunarodne sankcije, ali i teška ekonomska situacija u kojoj se RS nalazi, Dodika koji je na čelu SNSD-a od osnivanja, nisu ozbiljno poljuljali. Dijelom zbog slabe opozicije. Ključnu ulogu mogao bi odigrati Aleksandar Vučić. No, dok ne riješi Kosovo, Dodik ostaje as u rukavu, slažu se analitičari. Vučić je ranije komentirao sa riječima: “Jeste li vi ludi stvarno da mislite da je moj posao da opominjem bilo koga šta će da govori ili ne, bilo da sam saglasan sa nečim ili ne?”.
Ono u čemu su saglasni u SDA, barem zvanično, Bakir Izetbegović zaslužio je i treći mandat. Biće jedini kandidat za predsjednika stranke na kongresu, zakazanom za 14.oktobar. SDA koja je osvojila pojedinačno i najveći broj glasova na prošlim izborima, u još jednom mandatu Bakira Izetbegovića izgubila je vlast na državnom i na entitetskom nivou, izgubila podršku međunarodne zajednice i domaćih partnera, (osim DF-a), bila uvučena u brojne afere od krivotvorenja diploma do prisluškivanja. No, Bakir Izetbegović ostaje neprikosnoven. Jedini koji se usudio pokušati, Šemsudin Mehmedović, nije skupio dovoljan broj validnih kandidatura, stav je izbornih organa SDA.
Zašto kandidatura, Izetbegović je nakon objave da će se kandidovati, za TV Hayat izjavio: “Priča o čiščenjima, o nekim ogromnim reformama u SDA, čemu? Ne mijenja se struktura onIh koji pobjeđuju, ne mijenja se ni trener, ne mijenja se tu ništa bitno.Poneka promjena, naravno.”
Mozda je SDA tim koji osvaja glasove, ali Izetbegović je u utrci za Predsjedništvo BiH osvojio 100.000 glasova manje u odnosu na Denisa Bećirovića, ili kako je upozorio Šemsudin Mehmedović: “Birači su jasno rekli, želimo SDA, ne želimo Bakira. Mi smo danas potpuno izolovana stranka i na unutarnjem i na spoljnom planu.”
Još jedan predsjednik stranke i dalje je neprikosnoven. Dragan Čović na čelu HDZ je od 2005. godine. U maju je ponovno izabran. Prvih godina, pojedinci poput Martina Raguža, Bože Ljubića i Bariše Čolaka pokušali su biti konkurencija. Prva dvojica su nakon žestokih optužbi osnovali HDZ 1990, no danas su ponovo dio Čovićeve postavke, kroz Hrvatski narodni sabor kojim lider HDZ-a suvereno vlada.
Nakon posljednjeg reizbora, Čović je poručio kako im treba nova energija, nova vizija i nove snage.
“Ali smo istovremeno čuvali i nastavljamo sve ono što jesu stupovi vjerodostojnosti rada HDZ-a bile kroz ove 33 godine. Ono iskustvo da ne budemo naivni politički, da možemo nadzirati procese” , kazao je Čović delegatima na izbornom saboru HDZ-a.
Nove energije, predsjednik HDZ-a doveo je u uprave HT Eronet i Elektroprivrede HB, javno poručio na skupu da će to biti nastavljeno i u ostalim javnim preduzećima gdje ova stranka ima uticaj, a sukladno onom što je “dogovoreno u FBiH”.
Urednica portala Hercegovina info, Kristina Spajić primjećuje: “Pozadina cijele priče po izjavi Dragana Čovića je nekakvo podmlađivanje, a vidimo da je to zapravo dovođenje još odanijeg kadra, koliko čujemo i nekih članova obitelji u nove uprave na ključne pozicije.”
Osim što je HDZ ostao nezobilazan na državnom i federalnom nivou, najveći uspjeh Dragana Čovića je promjena kursa međunarodne zajednice koja je potpomognuta susjednom Hrvatskom, lidera HDZ-a počela doživljavati kao čovjeka dijaloga unatoč dugogodišnjim blokadama u kojima je HDZ sudjelovao sa SNSD-om.
Novom profilu HDZ-a pomogli su i partnerski odnosi sa liderima Trojke koji su također bili jedini kandidati za predsjednike u svojim stranakama. Edin Forto, Elmedn Konaković reizabrani; Nerminu Nikšiću produžen mandat jer po statutu stranke nije bio moguć novi mandat. Sve opravdano aktuelnom političkom situacijom u kojoj nisu dobrodošle promjene ili kako je poručio lider SDP-a, Nermin Nikšić: “U ovom trenutku je najvažnije da radimo na jačanju države, nego da narednih pola godine izgubimo na kampanju unutar SDP-a na lobiranje..”, za N1.
I da, sutra je izborni kongres PDP-a. Dosadašnjem lideru stranke Branislavu Borenoviću biće produžen mandat za godinu dana.