Od 1996. do danas: Kako su probosanske stranke u RS-u sa 225.660 spale na manje od 20.000 glasova
Prije desetak dana, na tribinama u Njemačkoj predsjednik SDA Bakir Izetbegović apelirao je na bh. dijasporu da se registruje i što masovnije izađe na Opće izbore 2022. godine
– Vaših 100.000 glasova za probosanske stranke u entitetu RS u jednom danu će promijeniti odnose. Ponudit ćemo vam 2022. godine zajedničku listu svih probosanskih stranaka. Uz vaš masovan izlazak ta lista može osvojiti 10, ali i 15 manadata u skupštini RS-a, čime će probosanski blok doći u situaciju da se bez njega ne može formirati vlast. Ko god da tada vlast bude, morat će imati drugačiji odnos, i prema državi i prema Bošnjacima – zaključio je Izetbegović, piše Faktor.
Probosanski blok o kojem je Izetbegović govorio na Općim izborima 1996. godine imala je daleko veći broj zastupnika ne samo u Narodnoj skupštini RS-a, već i u Parlamentu BiH.
Tako su u Zastupnički dom BiH, prije 25 godina, zahvaljujući glasovima 184.553 birača, iz entiteta Republika Srpska ušla tri zastupnika SDA.
U NSRS-u je bilo 18 zatupnika probosanskih stranaka i to 14 SDA sa dobijenih 177.738 glasova, dva iz Stranke za BiH sa osvojenih 25.593 glasa, te dva koalicije SDP – UBSD – MBO – HSS sa osvojenih 22.329 glasova.
I na Općim izborima održanim 1998. godine u Parlament BiH ušla su tri zastupnika Koalicije za cjelovitu i demokratsku BiH iz RS-a sa osvojenih 128.277 glasova.
Ova Koalicija koju su činile SDA, SBIH, Liberalna stranka i GDS osvojila je tada 125.546 glasova čime je osigurala 15 zastupničkih mjesta u Narodnoj skupštini RS-a, a dva zastupnika imao je i SDP sa osvojenih 19.892 glasa.
I na Općim izborima 2000. godine probosanske stranke uspjele su zahvaljujući glasovima birača registriranim u RS-u osvojiti tri mandata.
Jednog zastupnika SDA sa osvojenih 46.196 glasova, jednog SDP sa 32.654 glasa te jednog Stranka za BiH sa 34.078 glasova.
U Narodnoj skupštini RS-a SDA je na tim izborima osvojila 47.379 glasova, odnosno šest zastupničkih mandata, SDP također šest sa osvojenih 31.176 glasova, Stranka za BiH četiri zastupnika sa osvojenih 32.450 glasova, te novoosnovana stranka NHI jednog zastupnika sa 4.590 glasova.
Opći izbori 2002. godine donijeli su promjene i manji broj birača, odnosno osvojenih mandata.
U Parlamentu BiH SDA je imala jednog zastupnika sa osvojenih 37.102 glasa i jednog Stranka za BiH sa osvojenih 19.976 glasova.
U Narodnoj skupštini RS-a, sa osvojenih 36.212 glasova SDA je osigurala sedam zastupničkih mandata, Stranka za BiH četiri sa osvojenih 18.624 glasa, te SDP tri sa osvojenih 17.227 glasova.
Na Općim izborima 2006. godine, u Parlament BiH sa teritorije RS-a ušla su dva zastupnika i to su bili kompenzacijski mandati. SDA je dobila 20.514 glasova i Stranka za BiH 19.868 glasova.
U Narodnu skupštinu RS-a ušlo je pet zastupnika Stranke za BiH sa osvojenih 22.642 glasa, SDA četiri sa osvojenih 19.137 glasova, te jedan SDP-a BiH sa osvojenih 14.079 glasova.
U Parlament BiH sa teritorije RS-a na Općim izborima 2010. godine nije ušao nijedan zastupnik probosanskih stranaka. Te se godine na političkoj sceni pojavio SBB, tako da su sve probosanske stranke imale pojedinačne liste čime su glasovi birača bili podijeljeni, što je dovelo do toga da nijedna nije prešla izborni prag.
To je dovelo i do drastičnog pada broja zastupnika u Narodnoj skupštini RS-a, gdje je SDP imao tri mandata sa osvojenih 19.297 glasova i SDA dva sa 16.861 glasom.
Na Općim izborima 2014. godine u Parlament BiH sa teritorije RS-a samo je SDA uspjela osigurati jedan kompenzacijski mandat sa osvojenih 31.337 glasova.
Broj zastupničkih mjesta u Narodnoj skupštini RS-a koalicija Domovina (SDA-SBB-HSP) uspjela je osvojiti pet zastupničkih mandata sa dobijenih 28.315 glasova.
Ni Opći izbori 2018. godine nisu donijeli nikakav napredak. U Parlamentu BiH opet jedan kompenzacijski mandat sa osvojenih 29.673 glasa osvojila je SDA. Koalicija Zajedno za BiH (SDA, Stranka za BiH i BPS) uspjela je dobiti jedva 17.140 glasova i osigurati tri zastupnička mandata.
Na rezultat ovih izbora, kada je riječ o probosanskom bloku, negativno je utjecao Zakon o prebivalištu i boravištu usvojen sredinom 2015. godine u Parlamentu BiH, kojim je veliki broj povratnika, ali i građana BiH koji žive u dijaspori bio onemogućen da se prijave na prijeratne adrese, s obzirom na kompliciranost procedure same prijave.
Za Opće izbore 2022. godine, 12 probosanskih stranaka koje djeluju na prostoru bh. entiteta Republika Srpska udružilo se i izaći će sa zajedničkim kandidatima za predsjednika RS-a, te zajedničkom listom kandidata za Narodnu skupštinu RS-a.
Narodna skupština RS-a ima 83 zastupnika, a Zastupnički dom BiH 42. Izbornim zakonom BiH precizirano je da u NSRS moraju biti zastupljena najmanje četiri člana svakog konstitutivnog naroda.
Opći izbori 1996. godine pokazali su da je maksimum, kada je riječ o zastupnicima sa teritorije RS-a, tri mandata, što u suštini ne može utjecati na entitetsko glasanje koje je često bilo predmet ucjena i blokada stranaka iz RS-a sa srpskim predznakom.
Međutim, u Narodnoj skupštini RS-a osvojenih 8 ili 9 zastupničkih mjesta može dati mogućnost probosanskom bloku da diktira tempo, odnosno odlučuje ko će formirati vlast u ovom entitetu, a za što je potrebno imati 42 od 83 zastupnika.