Tegeltija: Čuo sam se sa Dodikom, očekujem da će ubrzo kući, ništa od kredita MMF-a do 8. januara
Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija kazao je na današnjoj konferenciji za medije, koja je organizirana povodom prve godišnjice rada aktuelnog saziva, da je ta institucija imala mnogo telefonskih sjednica na kojima su se donosile pojedinačne odluke vezane za pandemiju koronavirusa.
Podsjetio je da je ovaj saziv Vijeća ministara BiH formiran godinu dana nakon Općih izbora, te da je kompletiran tek polovinom 2020. godine. Naglasio je da su u fokusu rada trebali biti ekonomija i borba protiv ilegalnih migracija, ali da je na politike utjecala pandemija.
– To je nas natjeralo da mijenjamo naše ciljeve i naše politike. Natjeralo nas je da u fokusu našeg rada mora biti borba za život građana i protiv negativnih posljedica na ekonomiju. Sa vladama entiteta smo usaglasili neke od ključnih mjera. U samom početku morali smo pribjegavati nekim vrlo nepopularnim mjerama, poput zatvaranja granica, pooštravanje kontrole ulaska građana BiH u zemlju. To su bile teške odluke – izjavio je Tegeltija.
Druga važna stvar je, dodao je, osiguravanje sistema snabdijevanja repromaterijala i sirovina za proizvodnju, te omogućavanje izvoza, što je razriješeno kroz sistem zelenih koridora.
– Danas imamo nesmetano snabdijevanje roba i usluga. Svjesni da je zbog zatvaranja potrebno osigurati dodatna sredstva pristupili smo pregovorima sa međunarodnim finansijskim institucijama i u relativno kratkom periodu došli smo do podrške od 700 miliona eura – kazao je predsjedavajući Vijeća ministara BiH.
Sav taj novac je, tvrdi, otišao entitetima i on je poslužio da nadomjesti gubitak javnih prihoda, te je stvorio mogućnost nastavka podrške realnom sektoru.
– To su bile najteže odluke. Poslije smo pristupili laganoj liberalizaciji kretanja, što je omogućilo rad realnog sektora – izjavio je Tegeltija.
Pohvalio se i aktivnostima u kontekstu evropskih integracija, što je, smatra on, rezultiralo spominjanjem mogućnosti da u 2021. godini BiH dobije kandidatski status.
– Pred nama su ostala tri zakona koja se vežu za dobijanje kandidatskog statusa. Problem migracija je problem koji se neprestano dešava. Broj migranata u trenutku kada sam ja dolazio i broj koji se danas nalazi u BiH je gotovo identičan – izjavio je Tegeltija.
Ocijenio je da će se cijela Evropa i BiH još duži niz godina boriti sa problemom migracija. Govoreći o aktuelnoj pandemiji koronavirusa, kazao je da je u BiH danas oko 30.000 aktivno oboljelih, ali da je ponosan na zdravstvene radnike, kojima je Vijeće ministara BiH, tvrdi, osiguralo adekvatnije uvjete za rad.
Odgovarajući na upite medija o kreditnom aranžmanu sa MMF-om, Tegeltija je izjavio da neće biti prvi put da se u prvom krugu pregovora ne postigne dogovor oko aranžmana. Tvrdi da se otvorena pitanja ne odnose samo na entitet RS, već da je jedno otvoreno pitanje vezano za Vladu FBiH.
– Po meni ne postoje velike šanse da će se do 8. januara postići saglasnost oko aranžmana. Mislim da su uvjeti MMF-a u nekim elementima nisu usklađeni sa ciljevima ovog aranžmana – ocijenio je Tegeltija.
Najavio je da bi se pregovori mogli nastaviti i nakon 8. januara. Kazao je da je razgovarao sa Miloradom Dodikom, koji je zaražen koronavirusom,
– On prima odgovarajuće terapije. Očekujem da će vrlo brzo napustiti Klinički centar i nastaviti svoje liječenje u kući – izjavio je Tegeltija.
Predsjedavajući Vijeća ministara je ustvrdio da ta institucija nije blokirala ništa u BiH, ali se požalio da postoje oni koji bi oduzeli određene nadležnosti Vijeća ministara, ali i oni koji bi prebacili određene nadležnosti sa drugih nivoa vlasti.
– Vijeće ministara jeste mjesto gdje se najlakše prave blokade. Dovoljan je jedan glas, ali sve što je bilo potrebno da uradimo smo uradili – izjavio je Tegeltija.
Požalio se da nije postojala politička podrška za rješavanje pitanja migracija, te je kazao da su njegovi stavovi bili suprostavljeni stavovima “zvaničnog Sarajeva”.
– BiH nosi prevelik teret migrantske krize i za to snose odgovornost naši partneri koji svjesno upućuju te ljude u BiH – izjavio je predsjedavajući Vijeća ministara BiH.
Ustvrdio je da je Vijeće ministara BiH uradilo sve što je potrebno, a u tom je kontekstu izdvojio usvajanje Strategije rješavanja migrantske krize.
– Mislim da odgovornost mnogo više postoji na nekoj drugoj adresi. Slažem se sa građanima USK da oni nose najveći dio problema – ocijenio je Tegeltija.
Govoreći o broju zakona koje je Vijeće ministara uputilo, kazao je da će slati samo zakone za koje postoji konsenzus.
– Tri ključna zakona o kojima mi danas govorimo jesu Zakon o javnim nabavkama, Zakon o sukobu interesa i Zakon o VSTV-u – izjavio je Tegeltija, naglasivši da još uvijek ne postoji konsenzus po pitanju ovih rješenja.
Potvrdio je da su dvije strane protiv usvajanja Zakona o VSTV-u u predloženoj formi, a od ranije je, uzimajući u obzir izjave zvaničnika, poznato da su protiv usvajanja tog reformskog zakona SNSD i HDZBiH.
Na upit vezan za ispunjavanje uvjeta za dobijanje kandidatskog statusa za članstvo u EU, a u kontekstu jačanja vladavine prava, Tegeltija je podsjetio da su tu postignuti najmanji pomaci, što je svojstveno cijeloj regiji.
– Pojam vladavine prava jako je širom i tu ne postoji imperativ šta trebamo uraditi, izuzev Zakona o VSTV-u – izjavio je Tegeltija.